![](/wps/wcm/connect/673b7162-66ac-406f-9f46-eb63fd8184ff/1/elektricni-skuter+610.jpg?MOD=AJPERES&CACHEID=673b7162-66ac-406f-9f46-eb63fd8184ff/1)
Šta predstavlja veći rizik, odlazak deteta od roditelja ili njegova želja za motorom?
U jednom momentu tokom odrastanja, roditelji se suočavaju sa željom deteta za motorom. I šta napraviti tada? Teško je odlučiti da li kupiti detetu motor ili ne, ali možemo vam pomoći u tome odgovarajući na neka osnovna pitanja.
Prva vožnja biciklom
Kada je reč o motorima potrebno je da mladi prvo savladaju vožnju bicikla u saobraćaju. Zadatak roditelja je da decu na vreme nauče da savladaju vožnju bicikla. Otprilike, deca od četiri godine starosti su dovoljno velika za bicikl, tada su im ruke dovoljno velike da mogu da dohvate kočnicu.
Pomoćni točkići na duge staze nisu dobro rešenje, jer deci vožnja bicikla sa pomoćnim točkićima ne daje pravi osjećaj vožnje i na taj način deca stvaraju pogrešnu sliku o samoj vožnji.
Kada je dete u stanju da bez problema vozi bicikl nizbrdo, da pravilno menja pravce tokom vožnje, da vozi sa jednom ispruženom rukom, i kada se u saobraćaju ponaša sigurno, tek tada je dete zrelo za motor.
Koji motor kupiti?
Skuter je najlakši za upravljanje, jer ima automatsko kvačilo i kontinuirani varijabilni prenos. Obe kočnice se nalaze na upravljaču, isto kao i na biciklu. Obzirom da za upravljanjem ovim motorom nisu potrebne neke posebne veštine, mlad vozač može da se koncentriše na saobraćaj oko sebe.
Klasični moped, koji ima brzine i kvačilo, zahteva malo više veštine, koja je lako savladiva. Ipak, prvi čas može biti naporan.
Možda je najmudrije pratiti trendove, i na mlade uticati da izaberu motor na električni pogon? Električni motori su dobra opcija, a i ubrzanje im je veoma dobro. Izbor električnih baterija za motor nije problem, a jedno punjenje može da zadovolji trenutne tinejdžerske potrebe za vožnjom. Na ovaj način mladi uče kako da planiraju vožnju, kako da budu ekonomični. Ove osobine će im dobro doći za kasniji period, jer i proizvodnja automobila ide u pravcu pogona na struju.
Sporo ili brzo?
Još jedna dilema. Motori su podijeljeni u dve kategorije. U prvu spadaju oni motori kojima je maksimalna brzina 25 km/h. Oni mogu da se kreću biciklističkom stazom. Za kretanje u saobraćaju je suviše spor. Na našim prostorima kultura u saobraćaju je na niskom nivou, jer većina vozača nije su stanju da poštuje vozače motora čija brzina motora je manja od one kod automobila.
U drugu kategoriju spadaju motori čija je maksimalna brzina 45 km/h, i za njih je potrebna registracija. Osiguranje je potrebno jer osiguranje od odgovornosti znači sigurnost. 45 km/h je dovoljno brzo da se krećete u saobraćaju, ili da prolazite raskrsnice. Ovi motori ne mogu da se voze biciklističkim stazama.
A bezbednost?
Često potcenjujemo decu i zaboravljamo kako oni brzo usvajaju nova znanja i intuitivno uče. Bez obzira na to, oni nemaju dovoljno iskustva da bi znali da opasnosti dolaze sa različitih strana. Pozitivan primjer roditelja je uvek dobrodošao. U saobraćaju moramo biti svesni činjenice da ljudi greše, ponekad zbog neznanja, često zbog bezobrazluka, pa čak mogu i da odlutaju u mislima.
Ukoliko roditelj prolazi dok je na semaforu crveno svjetlo, telefonira dok vozi, ne pali žmigavce prilikom skretanja, ne zaustavlja automobil na pešačkom prelazu, i stalno ga nerviraju ostali učesnici u saobraćaju, onda to nije dobar primer za decu. Na osnovu takvog ponašanja teško možete očekivati da će dete usvojiti pravila ponašanja u saobraćaju, da će biti odgovorno i da će proći bez povreda u saobraćaju.
Vožnja motorom predstavlja rizik jer telo vozača nije zaštićeno. Svaka greška može da zaboli i ostavi posledice na telu. To su činjenice. Zaštitna oprema (kaciga, jakna sa štitnicima, rukavice) samo do određene mere štite od povreda. Roditelji mogu mladog vozača da nauče ponašanju u saobraćaju samo ukoliko su i oni sami dobri vozači motora. Ukoliko roditelji nisu vešti u vožnji motorom, potrebno je da angažuju instruktora vožnje koji će ih pripremiti za polaganje ispita iz vožnje motora. Na ovaj način mladi će savladati osnove vožnje, kao i bezbedno ponašanje u saobraćaju. Neophodno je učiti kroz iskustvo.
Obuka nije skupa, to je investicija u bezbednost koja vredi uloženog novca.
Zadnja, ali ne manje važna jeste činjenica da dovoljno rano upoznavanje sa saobraćajem olakšava život u kasnijem periodu.
Da li mislite da će vam ovaj savet dobro doći ukoliko se nađete u sličnoj situaciji? Onda ne smete da propustite još saveta koje pripremamo za vas.
Prijavite se na naš Newsletter kako bi redovno na vašu e-mail adresu stizali savjeti koje spremamo za vas.
![](/wps/wcm/connect/673b7162-66ac-406f-9f46-eb63fd8184ff/2/MitjaGustin%C4%8Di%C4%8D_small.png?MOD=AJPERES&CACHEID=673b7162-66ac-406f-9f46-eb63fd8184ff/2)
O AUTORU: MITJA GUSTINČIČ
Mitja Gustinčić specijaliozovani turistički novinar sa 35 godina staža. Koautor niza vodiča za moto izlete i autor priručnika „Magister vožnje motocikla“, jedine slovenačke knjige o vožnji motocikla. Pokrenuo je motociklistički časopis motoSI. Iskustva u vožnji motocikla i automobila je sticao na brzinskim trkama. Na putu je miran vozač.